![Görög örökség – kertmozi a Budai Várban](https://cdn.prod.website-files.com/634fbfa602ed21b83fda471d/6686c7e0dde34e6ab6c0e647_g%C3%B6.jpg)
Görög örökség – kertmozi a Budai Várban
A Budavári Palotanegyed egyik ékköve, az Oroszlános udvar ad otthont a fontos kulturális eseménynek. A látogatók július 11-én 17 órától kertmoziban élvezhetik, ahogy megelevenedik a görög történelem a Budapest görög szíve c. filmben.
15 éve nyitotta meg a kapuit a Budai Várban a Budapesti Történeti Múzeum, hogy bemutathassa a régi görögök értékteremtését Magyarországon. Az összgörögséget is érintő hatalmas kezdeményezés kiállításán bemutatott tárlatok tárgyait, többek közt Bécsből, Őexcellenciája Dr. Michail Staikos - Ausztriai Metropolita, Magyarországi és Közép-Európai Exarcha, valamint 18 magyarországi múzeum és számos magángyűjtemény szolgáltatta.
Görög Örökség – A görög diaszpóra Magyarországon a XVII.- XIX. században c. kiállítást bemutatták több város múzeumában is, Nyíregyházán, Athénban, Theszalonikiben, Kozaniban vagy Patraszban.
Az Oroszlános udvarban vetített filmben a nézők nyomon követhetik a Makedóniából, Epiruszból, köztük Metszovo és Moszhopolisz falvaiból Közép-Európába vándorolt görögök útvonalát.
Ezzel párhuzamosan a szerzők bemutatják a görögök történelmijelenlétét az Osztrák-Magyar Monarchiában a görög kereskedelmi kompániák, egyház-közösségekés iskolák alapításán keresztül, amelyek a nyelv, a nemzeti identitás és történelem, valamint az őseik ortodox vallásának megőrzéséhez járult hozzá.
A görögök vándorlásuk során olyan magyar városokban döntöttek a letelepedés mellett, mások mellett Pesten, Kecskeméten, Egerben, Miskolcon, Tokajon, Vácott, Karcagon, Gyöngyösön, amelyekben később fontos szerepet játszottak a kereskedelemben, a művészetekben, a kultúrában és az oktatásban. Emellett részt vettek Rigasz Fereosz és a Filiki Eteria küzdelmében, támogatták Ipszilanti Sándor felkelését a Duna-mentifejedelemségekben, közben ellátták a sebesülteket és elrejtették a görögpatriótákat Metternich titkos rendőrsége elől.
Új hazájukért akár még életüket is áldozva részt vettek az 1848-ban kirobbant magyar forradalomban és az azt követő szabadságharcban is. Némelyek nagy vagyont halmoztak fel, és mind Görögország, mind Magyarország mecénásai lettek. Sok görög család szerzettnemesi címet, többek között a Nákó-, az Agorasztó-, a Haris- és a Derra-család is. Külön érdemes megemlíteni a Sina (Szinasz)-családot, amelynek a pénzügyi támogatásával jött létre a Pestet és Budát összekötő Lánchíd, amely a mai napig használatban van.
Tiszteletreméltó Sina Simonnak, a Magyar Tudományos Akadémia számára nyújtott támogatása is, emellett ezen nagy görög mecénás nem feledkezett meg másik hazájáról sem, és támogatta a Görög Tudományos Akadémia, az Athéni Csillagvizsgáló megépítését is. Görögországot már nem látogathatta meg, mert utazása előtt elhunyt.
Fontos örökséget hagyott az utókorra a sziatisztai Zavirasz György is, létrehozván korának legnagyobb könyvtárát, amelyben fontos könyvek és kéziratok kaptak helyet. Meg kell említeni a pesti ortodox püspök, Popovics Demetert, születésinevén, Papajanusszisz Dioniszioszt, aki a Kozani melletti Szerviából származott, és amely számos görög templom és egyházközség alapítását támogatta. Ezt a dokumentumfilmet a szerzők a megboldogult Mihail Ausztria metropolitája és Közép-Európa exarchája emlékének ajánlják, aki tevékenységével jelentősen segítette a magyarországi görögséget
A látogatók július 11-én 17 órától kertmoziban élvezhetik, ahogy megelevenedik a görög történelem.
![„Ó, hány szeptembert értem eddig ésszel! a fák alatt sok csilla, barna ékszer…” – Radnóti őszköszöntője](https://cdn.prod.website-files.com/634fbfa602ed21b83fda471d/66dc3bbe4265303634001e4f_radnoti_var.jpg)
Ilyenkor szeptember elején, amikor a nyári zsibongó balatoni strandolások után az ember a Várhegy parkjaiban csöndesen sétálgat és a szellő fútta lombok között átszűrődő napsugár játékosan bújócskázó, el-elvakító fénye körül színes batikolt spanyolfalként jelennek meg a fák, mint sárgás-barnás-bordós lódenkabátba öltözött idős hölgyek és urak sziluettjei; ilyenkor megébred az ember lelkének legmélyén az örök elmúlást megidéző keserédes hangulat; s az ember szívébe beköszönt az ősz...
![A Halászbástya építője, Schulek Frigyes](https://cdn.prod.website-files.com/634fbfa602ed21b83fda471d/66d9ca076a177ea609b43a9d_hb_fokep.jpg)
A magyar építészet egyik legkiemelkedőbb alakja, az első hazai építész-restaurátor 105 éve ezen a napon halt meg. Az Ő nevéhez fűződik többek között a János-hegyi Erzsébet-kilátó, a budavári Mátyás-templom, illetve Budapest egyik leghíresebb turisztikai nevezetessége, a neoromán Halászbástya.
![„Van benne cukor, ökörnyál, mézszínű napsütés, halálszag, ittas életérzés, hümmögő bölcsesség...” - így írt Márai a szeptemberről](https://cdn.prod.website-files.com/634fbfa602ed21b83fda471d/6684ff39000ea3b3a540164f_marai_erkely.jpg)
Márai ezt a mesés, az elmúlást amolyan szemérmes líraisággal elénk hullajtó évszakot is olyan sajátságosan és egyedi ismertetőjegyekkel tudta megrajzolni, mint egy mindenkitől különböző tintával megrajzolt M.S. monogrammal diszitett exlibris vagy tintából mártott ujjlenyomat. S persze szeptember végére gondolva megidézi magában Petőfi csodálatos versét, amiről azt írja, hogy „külön lebeg a világirodalomban, mint egy eltévedt bolygó, melynek semmi köze a naprendszerhez, honnan elszakadt. De van ebben a szeptemberről szóló írásban minden, mint egy szüreti mulatságon vagy egy hangulatos borünnepen. A Mikó utca egykori sztoikus bölcse, szenvtelen lakója elrepít bennünket a japán-kínai bombáitól, mustillatú présházon át a hűvösvölgyi Veronika büféig, majd onnan vissza a fasor felé a régi és fellengzős operarészletekig.