![Ezen a napon született a bor filozófiájának írója, Hamvas Béla](https://cdn.prod.website-files.com/634fbfa602ed21b83fda471d/65ff4df9f5aef4235fb9c768_hamvas01.jpg)
Ezen a napon született a bor filozófiájának írója, Hamvas Béla
1897-ben éppen ezen a napon született Hamvas Béla, filozófus, esztéta, esszéista, Kossuth-díjas író.
Hamvas Béla Eperjesen született, de a család már a következő évben Pozsonyba költözött. Az evangélikus lelkész és tanár családfő 1919-ben megtagadta a szlovák hűségesküt, ezért a család menekülni kényszerült az anyaországba. Hamvas az ELTE jogelődjének számító Pázmány Péter Tudományegyetem bölcsészkarának magyar-német szakos hallgatója lett, illetve a Zenei Konzervatórium zeneelméleti előadásait látogatta, de áthallgatott az orvostudományi karra is. Már ekkoriban sokat írt, először a Tavasz című folyóiratban majd a Budapesti Hírlapban és a Szózat című kiadványban, később a Nyugatban és a Válaszban jelentek meg írásai. 1927-ben a Fővárosi Könyvtárban helyezkedett el könyvtárosként. 1936-ban ismerte meg a művészettörténész Kemény Katalint, akit a következő évben feleségül is vett. Az ostrom alatt lakásuk bombatalálatot kapott és elpusztult, Hamvas Béla könyvtára, kézirataival együtt porig égett. A háború után a kommunista kultúrpolitika, valamint a marxista filozófus, Lukács György bírálatai miatt állásából menesztették. Ezután földművesként, raktárosként, illetve segédmunkásként dolgozott, végül fizikai munkásként nyugdíjazták 1964-ben. Életének utolsó éveit Budapesten töltötte egészen 1968. november 7-én bekövetkezett haláláig. Életében a mellőzés és az elhallgatás, jutott osztályrészül, de a rendszerváltás után rehabilitálták, így 1990-ben posztumusz Kossuth-, 1996-ban Magyar Örökség, 2001-ben Magyar Művészetért díjat kapott.
![](https://cdn.prod.website-files.com/634fbfa602ed21b83fda471d/65ff5004007a17439d90deb8_Hamvas02.jpg)
A bor filozófiáját (1947) egyesek szerint Hamvas Béla 1945 nyarán, egy balatonberényi vakáció alatt írta, míg mások szerint Hamvas legkedveltebb, s talán legismertebb művének kéziratos jegyzetei 1946 szeptemberében, Kaposváron születtek. De mindegy is, hiszen a lényeg, hogy olvashatjuk. Az alábbi részlet például fantasztikusan vezeti föl a Budai Borszalon soron következő, április 4-i Vibe & Wine rendezvényét, ahol ezúttal három hölgy – nevezetesen Koch Pálma borász, Evans Victoria sommelier és Nádasi Eszter borszakíró - egy „Ladies first” névre keresztelt tematikus programon mutatják be a budavári Pasha Caféban a borkedvelő vendégek számára, hogy mint sikeres nők, hogyan kötődnek ezer szállal a borhoz, borokhoz munkájuk révén.
A berényi kertek között történt, a pince mellett, a nagy diófa alatt ültem a kőpadon, és kiláttam a tóra. Szemben a Badacsony, a Gulács, a révfülöpi dombok és Szigliget. Forró délutánvolt. Egész délelőtt fürödtem, aztán ebédeltem, és kis pihenés után kijöttem ide olvasni. De a könyv mellettem feküdt érintetlen, és csak bámultam a nyarat. A tőkéken a szőlő már érlelődött. Ez rizling. Az ott szilváni. Amaz otelló. Burgundi, mézes fehér, portói, milyen különös, gondoltam akkor, hogy ez a sok inkognitó jelenés, ez mind Egy, de értéke éppen abban van, hogy mindegyik csak utánozhatatlanul önmaga, és semmi más. A szőlők és a borok olyanok, mint a drágakövek. Az egyetlen Egy jelenései. De mindegyik az Egynek más és más spirituális esszenciája. Elkezdtem összehasonlítani a smaragdot, a rubint, a topázt, az ametisztet, a karneolt, a gyémántot a neki megfelelő borral. Nem tagadom, hogy ebben a tevékenységemben rendkívüli segítségemre volt a nő. Mint mindig és mindenben, amikor a spirituális esszenciák határtalan változatosságáról tűnődtem. A drágakövek sem egyebek, mint asszonyok és leányok, inkognitó jelenések, szépségüknek csak ezt az egyetlenegy tulajdonságát, a ragyogó bűvöletet tartották meg. Ez a varázslatuk. De a varázslatot nem szabad szemfényvesztés értelmében venni, hanem mint természetes mágiát. Ez bennük a valóságos lény. Ez az esszencia.
!["Én is büszkén sétálok a Budavári Palotanegyedben, élvezve annak megújult szépségét" – interjú Laskovity Kornéllal, Zenta város idegenforgalmi igazgatójával](https://cdn.prod.website-files.com/634fbfa602ed21b83fda471d/66d573bc117a6f353e40ce70_IMG_5390.jpeg)
Éppen ma van Budavár 1686. szeptember 2-i visszafoglalásának emléknapja, melynek egyik leghősiesebben harcoló alvezére Savoyai Jenő volt. És ehhez kapcsolódóan közeledik egy a törökök kiűzése szempontjából talán még jelentősebb évforduló, hiszen Savoyai Jenő herceg - egy évtizeddel Budavár visszavétele után - 1697. szeptember 11-én Zentánál aratott elsöprő győzelmet II. Musztafa szultán serege fölött. E két évfordulót egyetlen személy köti össze, a törökverő Savoyai herceg, akinek legendás történetű lovasszobráról is beszélgettünk Budavár testvérvárosának, Zentának az idegenforgalmáért felelős igazgatójával, Laskovity Kornéllal.
![Alain Delon is járt a Halászbástyán, de máshogyan is kapcsolódik a Budai Várhoz](https://cdn.prod.website-files.com/634fbfa602ed21b83fda471d/66c1ecfff3392e27ec7e7b28_profimedia_Christine.jpg)
Ma reggel érkezett a tragikus hír, miszerint meghalt minden idők egyik legmeghatározóbb európai filmszínésze, Alain Delon. A francia filmcsillag neve nemzedékek számára egyet jelentett a sármos hódítóval, a filmvásznak modern kori Casanovájával. Alain Delon többször is járt Magyarországon, a Budai Várba is ellátogatott, de találtunk ennél különlegesebb, áttételesebb kapcsolódási pontokat is.
![Ön tudta, hogy az ékszerkirály Cartiernek és csodaszép magyar feleségének egy budavári palota volt az otthona?](https://cdn.prod.website-files.com/634fbfa602ed21b83fda471d/66b214b42d2863f95cfb67d2_cartier_szinhazi_elet.png)
„A királyok ékszerésze, az ékszerészek királya"- mondta Cartierről VII. Edvard, akinek koronázási ékszereit szintén az 1847-ben alapított francia ékszerészműhely készítette. Kevesen tudják, de a híres francia ékszerész famíliának is volt palotája a Budai Várban. Gróf Almásy Jacqueline az 1920-as évek elején Párizsban ismerkedett Louis J. Cartierrel (1875-1942), a család legtehetségesebb tagjával, akivel 1924-ben Budapesten össze is házasodtak. A budavári történet itt kezdődik…